(untitled) (Вісник: Міжнародні відносини, 2025)
У статті досліджено основні міжнародно-правові та етичні аспекти регулювання штучного інтелекту. Розглянуто ключові питання, які пов’язані з правовою невизначеністю, етичними дилемами та необхідністю захисту прав людини у контексті стрімкого розвитку ШІ-технологій. Проаналізовано роль міжнародних організацій та окремих країн, зокрема США та України, у формуванні глобальних стандартів і норм щодо ШІ. Особлива увага приділена потребі уніфікації підходів до регулювання ШІ та забезпечення безпеки на міжнародному рівні. Розвиток штучного інтелекту спонукав до появи нових правових та етичних викликів, які потребують уваги міжнародної спільноти. Відсутність загальноприйнятих стандартів і регуляторних механізмів у сфері ШІ створює ризики для правозастосування, підвищує ймовірність протистоянь між державами та може порушувати права людини. Встановлено, що етичні аспекти, такі як прозорість алгоритмів, відповідальність за рішення, ухвалені ШІ, і нерівність у правовому регулюванні, є критично важливими для забезпечення безпеки та етики використання систем штучного інтелекту, тому перспективним завданням є удосконалення міжнародно-правових норм, які б регулювали досліджувані питання. Авторські узагальнення щодо створення універсальних етичних принципів, глобального координаційного центру, стандартів відповідальності, механізмів контролю за дотриманням прав людини, а також забезпечення прозорості та підзвітності, можуть суттєво сприяти формуванню ефективної правової бази для використання ШІ. Спільними зусиллями міжнародної спільноти можна забезпечити баланс між інноваціями та захистом прав людини, що дозволить створити етичне і безпечне середовище для розвитку технологій штучного інтелекту. Координація зусиль дозволить уникнути правових колізій і сприятиме узгодженості підходів до ШІ у світі. The article examines the main international legal and ethical aspects of the regulation of artificial intelligence. Key issues related to legal uncertainty, ethical dilemmas and the need to protect human rights in the context of the rapid development of AI technologies are considered. The role of international organizations and countries, in particular the USA and Ukraine, in the formation of global standards and norms regarding AI is analyzed. Special attention is paid to the need to unify approaches to regulating AI and ensuring security at the international level. The development of artificial intelligence has led to the emergence of new legal and ethical challenges that require the attention of the international community. The lack of generally accepted standards and regulatory mechanisms in AI creates risks for law enforcement, increases the likelihood of confrontations among states and may violate human rights. It has been established that ethical aspects, such as the transparency of algorithms, responsibility for decisions made by AI, and inequality in legal regulation, are critically important for ensuring the safety and ethics of the use of artificial intelligence systems; therefore, a promising task is the improvement of international legal norms that would regulate research questions. The author’s generalizations regarding the creation of universal ethical principles, a global coordination centre, standards of responsibility, mechanisms for monitoring the observance of human rights, and ensuring transparency and accountability, can significantly contribute to forming an efficient legal framework for using AI. The joint efforts of the international community can ensure a balance between innovation and the protection of human rights, which will create an ethical and safe environment for the development of artificial intelligence technologies. Coordination of efforts will avoid legal disputes and contribute to the coherence of approaches to AI globally.