(untitled) (Вісник: Міжнародні відносини, 2025)
В с т у п. "Парад перемоги" 2025 на Красній площі в Москві став практичним утіленням комеморативних практик Росії, адже вперше з початку агресії проти України зібрав велику кількість іноземних лідерів із різних регіонів, що засвідчує зміну геополітичних балансів і дію механізму конструювання зовнішньополітичних ідентичностей від Росії та країн ЄС до "Глобального Півдня". М е т о д и . Було використано метод конструктивістського аналізу, що дозволяє розкрити, як практики колективної пам’яті впливають на формування зовнішньополітичної ідентичності Російської Федерації. Основним методом є аналіз дискурсу офіційних ритуалів, пам’ятних дат, масових святкувань за участі представників інших держав та символічних актів. Додатково застосується порівняльний аналіз комеморації в пострадянських країнах для виявлення унікальних характеристик російських державницьких практик. Метод контент-аналізу офіційних заходів, промов, новин щодо місць та дій ушанування пам’яті дозволяє простежити механізм легітимації зовнішнього позиціювання РФ. Р е з у л ь т а т и . Комеморація стала інструментом Росії для просування образу "визволителя від неонацизму" та подолання міжнародної ізоляції. З цієї метою Росія залучає Китай, КНДР і країни Глобального Півдня до антизахідного наративу. Участь європейських лідерів Словаччини та Сербії, яка залучена в інтеграційний процес, підкреслює прагматичні мотиви, пов’язані з економічними вигодами чи історичною пам’яттю, але не формує цілісного альянсу. Зважаючи на те, що вдалось відновити певну міжнародну присутність на параді 2025 р., порівняно з минулими роками, Росія не змогла змінити глобальний дискурс про агресію проти України. Цьому сприяє дипломатична протидія України та ЄС. В и с н о в к и . "Парад перемоги" 2025 р. був не вираженням широкої підтримки Росії, а інструментом вибіркового нормоутворення та формування зовнішньополітичної ідентичності, що підкреслює фрагментарність міжнародного порядку й обмеженість російської нормативної сили.