Вісник: Міжнародні відносини
type: channel
description: Вісник: Міжнародні відносини
publisher: Київський національний університет імені Т. Шевченка
language: uk
publication name: Вісник: Міжнародні відносини
issn: 1728-2292
items: ГАСТРОДИПЛОМАТІЯ, ФУДКОМУНІКАЦІЯ І НЕ ТІЛЬКИ. РЕЦЕНЗІЯ НА КНИЖНИЙ ТРИПТИХ В.ЧЕКАЛЮК "ЇЖА ЯК КОМУНІКАЦІЯ", "СМАЧНА КОМУНІКАЦІЯ", "TASTY COMMUNICATION"
items: ЦИФРОВЕ ПЕРЕОСМИСЛЕННЯ ОНТОЛОГІЇ ГРОШЕЙ: ІНСТИТУЦІЙНІ ПЕРЕДУМОВИ ВАЛЮТНОЇ ІНТЕРНАЦІОНАЛІЗАЦІЇ В ЕПОХУ ТОКЕНІЗОВАНОЇ ВАРТОСТІ
items: “АСЕАН+1” ЯК МЕХАНІЗМ КООПЕРАТИВНОЇ БЕЗПЕКИ АСЕАН В АЗІЙСЬКО-ТИХООКЕАНСЬКОМУ РЕГІОНІ
items: КОНКУРЕНЦІЯ КНР ТА РФ В РЕГІОНІ ЦЕНТРАЛЬНОЇ АЗІЇ: СУЧАСНИЙ СТАН ТА ПЕРСПЕКТИВИ
items: "ІНФОРМАЦІЙНА ВАКЦИНА" ЯК ІНСТРУМЕНТ ПРОТИДІЇ ЗАГРОЗАМ КОГНІТИВНІЙ БЕЗПЕЦІ ЛЮДИНИ
items: ФЕНОМЕН "СТРАТЕГІЧНОЇ ЛОКАЛІЗАЦІЇ"ЯК НАСЛІДОК "СТІЙКІСНОГО ПОВОРОТУ" В ЄВРОПЕЙСЬКОМУ ДИСКУРСІ
items: РОСІЙСЬКА ФЕДЕРАЦІЯ В КОНФЛІКТАХ НА ПОСТРАДЯНСЬКОМУ ПРОСТОРІ: НАГІРНИЙ КАРАБАХ
items: ПРОЄКЦІЯ СХІДНОЄВРОПЕЙСЬКОГО ГЕОПОЛІТИЧНОГО МИСЛЕННЯ В. ЧЕРЧИЛЛЯ (1917–1921 РР.)
items: УКРАЇНА В ЗОВНІШНІЙ ПОЛІТИЦІ НІМЕЧЧИНИ ПІД ЧАС АКТИВНОЇ ФАЗИ РОСІЙСЬКО-УКРАЇНСЬКО ВІЙНИ
items: ПІДХОДИ ДОТРИМАННЯ ВИМОГ ДО БЕЗПЕКИ ТА ЯКОСТІ ХАРЧОВИХ ПРОДУКТІВДЛЯ ТРАНСКОРДОННОЇ ТОРГІВЛІ МІЖ ЄС ТА УКРАЇНОЮ
items: РОЛЬ КОНЦЕПЦІЇ «МИРНОГО ПІДНЕСЕННЯ» У ЗОВНІШНІЙ ПОЛІТИЦІ КИТАЮ: ЕВОЛЮЦІЯ ТА ВПЛИВ (1993-2013)
items: ТРАНСФОРМАЦІЯ ЗОВНІШНЬОПОЛІТИЧНОЇ СУБ’ЄКТНОСТІ УКРАЇНИ ПІСЛЯ 2022 РОКУ: АНАЛІТИЧНА МОДЕЛЬ ГІБРИДНОГО ВПЛИВУ
items: ЕВОЛЮЦІЯ ЄВРОСКЕПТИЧНОЇ РИТОРИКИ В ЄС:БРИТАНСЬКИЙ ВПЛИВ ПІСЛЯ БРЕКЗИТУ ТА НАЦІОНАЛЬНІ ОСОБЛИВОСТІ
items: НОВІТНІ КОМЕМОРАТИВНІ ПРАКТИКИ ЯК ІНСТРУМЕНТ ФОРМУВАННЯЗОВНІШНЬОПОЛІТИЧНОЇ ІДЕНТИЧНОСТІ РОСІЙСЬКОЇ ФЕДЕРАЦІЇ
items: НАУКОВІ ПІДХОДИ ДО ВИВЧЕННЯ ГЛОБАЛЬНИХ КЛІМАТИЧНИХ ЗМІН
items: СПОРТИВНА І КУЛЬТУРНА ДИПЛОМАТІЯ: РОЗМЕЖУВАННЯ ТА САМОСТІЙНІСТЬ У ЗОВНІШНІЙ ПОЛІТИЦІ
items: КРИПТОВАЛЮТА ЯК ІНСТРУМЕНТ ПОКРИТТЯ ДЕФОЛТНОГО РИЗИКУ В СТРУКТУРІ CLO/CDO
items: АНАЛІЗ ЕФЕКТИВНОСТІ КРИТЕРІЇВ ТА ІНДИКАТОРІВ ЕНЕРГЕТИЧНОЇ БЕЗПЕКИ ЄС В УМОВАХ ГЕОПОЛІТИЧНОЇ ТУРБУЛЕНТНОСТІ
items: БЕЗПЕКА НОРДИЧНИХ КРАЇН В УМОВАХ РОСІЙСЬКИХ ГІБРИДНИХ ЗАГРОЗ
items: ГЕОПОЛІТИЧНА ПОРАЗКА РФ У СИРІЇ: ТРАНСФОРМАЦІЯ РЕГІОНАЛЬНОГО ПОРЯДКУТА ПОСИЛЕННЯ РОЛІ ЄВРОАТЛАНТИКИ (2015–2025)
items: КОРПОРАТИВНЕ ЛОБІЮВАННЯ В ЄВРОПЕЙСЬКОМУ СОЮЗІ
items: РЕЛІГІЙНИЙ ФАКТОР У НАЦІОНАЛЬНІЙ ІДЕНТИЧНОСТІ: ПРИКЛАД ІТАЛІЇ ТА ПОЛЬЩІ
items: РОЛЬ МЕДІАГРАМОТНОСТІ У ФУНКЦІОНУВАННІ ЕСТОНСЬКОЇ СИСТЕМИ ПРОТИДІЇ ЗОВНІШНЬОПОЛІТИЧНІЙ ДЕЗІНФОРМАЦІЇ
items: ПРОБЛЕМА ТИМЧАСОВО ОКУПОВАНИХ ТЕРИТОРІЙ НА ШЛЯХУ УКРАЇНИ ДО НАТО
items: РОЛЬ ТУРИЗМУ ЯК МІЖНАРОДНО-ПОЛІТИЧНОГО АКТОРА В ПОСИЛЕННІ ЕКОНОМІЧНОГО НАЦІОНАЛІЗМУ ТА ДЕЗІНТЕГРАЦІЇ ЮГОСЛАВІЇ
items: ЗМІНА БАЛАНСУ СИЛ В АФГАНІСТАНІ ПІСЛЯ ВИХОДУ АМЕРИКАНСЬКИХ ВІЙСЬК У 2021 РОЦІ
items: АЗІЙСЬКА ПОЛІТИКА США ПІСЛЯ 2021 РОКУТА ВІДНОВЛЕННЯ ІСЛАМСЬКОГО ЕМІРАТУ АФГАНІСТАН
items: ПРОБЛЕМА МІЖЕТНІЧНИХ ВІДНОСИН У ПІВДЕННОМУ ТІРОЛІ:ЕВОЛЮЦІЯ ТА ПОТОЧНИЙ СТАН
items: МІСЦЕ БІЛОРУСІ У СТРАТЕГІЧНИХ ІНТЕРЕСАХ США ТА РФ ПІСЛЯ ПРОТЕСТІВ 2020 РОКУ
items: МІГРАЦІЙНА КОМПОНЕНТА У СТРАТЕГІЇ ЗАЙНЯТОСТІ НАСЕЛЕННЯ УКРАЇНИ В КОНТЕКСТІ ЄВРОПЕЙСЬКОЇ ІНТЕГРАЦІЇ

ГАСТРОДИПЛОМАТІЯ, ФУДКОМУНІКАЦІЯ І НЕ ТІЛЬКИ. РЕЦЕНЗІЯ НА КНИЖНИЙ ТРИПТИХ В.ЧЕКАЛЮК "ЇЖА ЯК КОМУНІКАЦІЯ", "СМАЧНА КОМУНІКАЦІЯ", "TASTY COMMUNICATION"
type: item
description: У книгах В. Чекалюк розглянуто їжу як багатоаспектне мультивалентне невід'ємне від життя людини явище, що задовольняє не тільки фізіологічні потреби. Показано, що їжа – це сфера творчості та самоактуалізації, засіб спілкування, формування іміджу особи і держави, що став інструментом міжнародної взаємодії у світовій політиці – гастродипломатією. Представлено можливості та приклади використання їжі для розвитку невербальної комунікації у відносинах між людьми, різних життєвих ситуаціях. Для вдосконалення навичок комунікації запропоновано розроблену авторкою настільну метафоричну гру. Неформальний виклад матеріалу робить доступним ці публікації широкому колу читачів, створює можливість їх долучення до народної дипломатії на різних рівнях. Феномен гастродипломатії розглянуто як інноваційний інструмент публічної дипломатії в контексті світових теорій "м'якої сили" та міжкультурної комунікації, зокрема через актуальні практики кулінарного впливу, започаткованого Талейраном. Їжа позиціонується як універсальна "мова", здатна посилити дипломатичні сигнали й міжособистісну довіру. У рецензії представлено огляд змісту, міждисциплінарний аналіз, визначено значення книг для фахівців міжнародних відносин, культурних аташе та комунікаційних стратегів, студентів тощо.
subject: Articles
  topic: section
subject: імідж, комунікація, етикет, дипломатія, ділове спілкування, переговори, їжа
  topic: keywords
subject: імідж, комунікація, етикет, дипломатія, ділове спілкування, переговори, їжа
  topic: subjects
subject: Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії
  topic: disciplines
creator: Вячеслав ПРИЛЮК
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 185
ending page: 187
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/185-187

ЦИФРОВЕ ПЕРЕОСМИСЛЕННЯ ОНТОЛОГІЇ ГРОШЕЙ: ІНСТИТУЦІЙНІ ПЕРЕДУМОВИ ВАЛЮТНОЇ ІНТЕРНАЦІОНАЛІЗАЦІЇ В ЕПОХУ ТОКЕНІЗОВАНОЇ ВАРТОСТІ
type: item
description: Вступ. Поява цифрових валют центральних банків та криптовалют – форм грошей, реалізованих у вигляді коду – зумовила фундаментальне переосмислення онтології грошей. Класична теорія розрізняє онтичний статус грошей (що таке гроші) та їхні онтологічні умови (як вони набувають суспільного визнання як гроші). Токенізація порушує цю дихотомію, вбудовуючи монетарні функції у програмовані цифрові архітектури. У цьому дослідженні аналізується, як поява токенізованої вартості та програмованих грошей спонукає до переоцінки буття грошей, з особливим акцентом на їхній вплив на інтернаціоналізацію валют. Методи. Стаття ґрунтується на якісному змішаному підході, що поєднує теоретичне моделювання та порівняльний аналіз кейсів. Розроблено концептуальну модель – функціональний континуум «грошовості» – із застосуванням тривимірної метрики, побудованої на основі класичних функцій грошей. Документальний аналіз монетарної теорії та міжнародної практики підтримує цю модель, а порівняльні тематичні кейси (зокрема e-CNY, Onyx, e-Naira) ілюструють інституційну плюральність. Результати. Отримані результати свідчать, що токенізація нівелює традиційну відмінність між грошовим знаком і платіжною інфраструктурою, роблячи трансферентність вбудованою функцією цифрових грошей. Смартконтракти та виконання правил на рівні протоколу забезпечують автономну реалізацію монетарних норм – явище, окреслене тут як «програмована суверенність». Представлено типологію реєстрових архітектур – від бездозвільних публічних блокчейнів до облікових державних систем – кожна з яких має специфічні наслідки для довіри, композиційності та транскордонного охоплення. Інституційні передумови міжнародного обігу проаналізовано за правовим, управлінським, інтероперабельним та конфіденційним вимірами. Ключовим є сформульоване гіпотетичне положення: криптовалюта, яка функціонально відповідає або перевищує рівень «грошовості» найслабшої визнаної фіатної валюти, може вважатися грошима у глобальному вимірі незалежно від державного сх…
subject: Articles
  topic: section
subject: монетарна онтологія
  topic: keywords
subject: токенізована вартість
  topic: keywords
subject: валютна інтернаціоналізація
  topic: keywords
subject: міжнародна макроекономіка
  topic: keywords
subject: криптовалюти
  topic: keywords
subject: цифрові фінанси
  topic: keywords
subject: цифрова валюта центрального банку
  topic: keywords
subject: програмовані гроші
  topic: keywords
subject: міжнародна валютно-фінансова система
  topic: keywords
subject: міжнародна фінансова архітектура
  topic: keywords
subject: фінансова стабільність
  topic: keywords
subject: економічна інтеграція
  topic: keywords
subject: макроекономічна політика
  topic: keywords
subject: монетарна онтологія
  topic: subjects
subject: токенізована вартість
  topic: subjects
subject: валютна інтернаціоналізація
  topic: subjects
subject: міжнародна макроекономіка
  topic: subjects
subject: криптовалюти
  topic: subjects
subject: цифрові фінанси
  topic: subjects
subject: цифрова валюта центрального банку
  topic: subjects
subject: програмовані гроші
  topic: subjects
subject: міжнародна валютно-фінансова система
  topic: subjects
subject: міжнародна фінансова архітектура
  topic: subjects
subject: фінансова стабільність
  topic: subjects
subject: економічна інтеграція
  topic: subjects
subject: макроекономічна політика
  topic: subjects
subject: Міжнародні економічні відносини
  topic: disciplines
subject: Міжнародні фінанси
  topic: disciplines
subject: Міжнародна політична економія
  topic: disciplines
creator: Сергій ЦИГАНОВ
creator: Андрій БУЗ
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 21
ending page: 31
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/21-32

“АСЕАН+1” ЯК МЕХАНІЗМ КООПЕРАТИВНОЇ БЕЗПЕКИ АСЕАН В АЗІЙСЬКО-ТИХООКЕАНСЬКОМУ РЕГІОНІ
type: item
description: Вступ. Одним із ключових механізмів впливу Асоціації країн Південно-Східної Азії на безпеку Азійсько-Тихоокеанського регіону став формат "АСЕАН+1", спрямований на розвиток діалогу з провідними державами регіону. Передумовами його виникнення стало прагнення АСЕАН інтегрувати зовнішніх партнерів у регіональні процеси на основі принципів кооперативної безпеки, закріплених, зокрема у Договорі про дружбу та співробітництво у Південно-Східній Азії. Актуальність дослідження зумовлена тим, що в умовах зростання конкуренції між провідними державами та наявності потенційних конфліктів в Азійсько-Тихоокеанському регіоні, саме формат "АСЕАН+1" забезпечує інституційні канали підтримки діалогу та безпекового співробітництва. Метою дослідження є аналіз ефективності механізму “АСЕАН+1” як інструменту кооперативної безпеки та простеження еволюції діалогового партнерства АСЕАН з країнами Азійсько-Тихоокеанського регіону. Методи. Під час дослідження були використані такі методи: проблемно-хронологічний та інституційний аналіз. Результати. Дослідження показує, що формат “АСЕАН+1” став платформою для інституційного закріплення принципів кооперативної безпеки. Приєднання діалогових партнерів АСЕАН до Договору про дружбу та співробітництво в Південно-Східній Азії гарантувало їхню прихильність до регіональних норм. Кожне партнерство пройшло шлях від обмежених консультацій до розвинених механізмів співпраці – стратегічних і всеосяжних партнерств, регулярних самітів, спільних навчань і залучення до форумів АСЕАН: Регіонального Форуму АСЕАН, Саміту країн Східної Азії, Розширеної зустрічі міністрів оборони АСЕАН Плюс. Зокрема, КНР, Японія, Республіка Корея, Австралія та США піднесли відносини до рівня всеосяжного стратегічного партнерства. Співпраця охоплює як морську безпеку, боротьбу з тероризмом, протидію кіберзагрозам, так і миротворчість, реагування на надзвичайні ситуації та мінімізацію їх наслідків. Висновки. Формат “АСЕАН+1” довів свою ефективність як механізм кооперативної безпеки, що…
subject: Articles
  topic: section
subject: АСЕАН, АСЕАН+1, Азійсько-Тихоокеанський регіон, кооперативна безпека, Регіональний Форум АСЕАН, Саміт країн Східної Азії
  topic: keywords
subject: АСЕАН, АСЕАН+1, Азійсько-Тихоокеанський регіон, кооперативна безпека, Регіональний Форум АСЕАН, Саміт країн Східної Азії
  topic: subjects
subject: 291 Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії
  topic: disciplines
creator: Іван ВАРТОВНИК
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 55
ending page: 64
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/55-64

КОНКУРЕНЦІЯ КНР ТА РФ В РЕГІОНІ ЦЕНТРАЛЬНОЇ АЗІЇ: СУЧАСНИЙ СТАН ТА ПЕРСПЕКТИВИ
type: item
description: Анотація У статті досліджено трансформацію конкуренції між Російською Федерацією та Китайською Народною Республікою в Центральній Азії після 2022 р. Аналіз охоплює шість взаємопов’язаних сфер: безпекову, економічну, енергетичну, логістичну, міграційну та технологічну. Встановлено, що РФ зберігає роль силового гаранта, тоді як КНР посилює економічну та технологічну присутність, формуючи асиметричний дуумвірат. Особлива увага приділяється впливу санкцій проти Росії, розширенню китайських енергетичних і транспортних проєктів та посиленню подвійної технологічної залежності держав регіону. Зроблено висновок, що багатовекторні стратегії Казахстану й Узбекистану, а також залучення США, ЄС і Туреччини можуть стримувати монопольні претензії великих держав. Для України відкриваються можливості участі у TransCaspian International Transport Route, нарощування експорту агропродукції та ІТ, а також розбудови формату C5+UA.
subject: Articles
  topic: section
subject: Центральна Азія; Російська Федерація; Китайська Народна Республіка; геополітична конкуренція; безпекова фрагментація; енергетичні коридори; цифровий суверенітет.
  topic: keywords
subject: Центральна Азія; Російська Федерація; Китайська Народна Республіка; геополітична конкуренція; безпекова фрагментація; енергетичні коридори; цифровий суверенітет.
  topic: subjects
subject: Геополітичні інтереси країн світу
  topic: disciplines
creator: Інна ВОЛОШЕНКО
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 179
ending page: 184
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/179-184

"ІНФОРМАЦІЙНА ВАКЦИНА" ЯК ІНСТРУМЕНТ ПРОТИДІЇ ЗАГРОЗАМ КОГНІТИВНІЙ БЕЗПЕЦІ ЛЮДИНИ
type: item
description: Вступ. У ХХІ столітті війни дедалі більше переміщуються у сферу свідомості людини, де дезінформація діє як "інформаційний вірус", що підриває довіру, розколює суспільства та послаблює демократію. Україна з 2014 року стала однією з найбільш вразливих країн до систематичних когнітивних атак з боку росії. Це зумовлює потребу у формуванні превентивних стратегій, подібних до біологічної імунізації, – концепції "інформаційної вакцини". Мета статті – дослідити теоретичні основи цього поняття, міжнародний досвід протидії інформаційним загрозам та запропонувати підхід до побудови багаторівневої системи когнітивної безпеки. Методи. Методологічну основу становлять міждисциплінарні підходи, що охоплюють аналіз когнітивних воєн, дослідження трансформації публічної сфери, концепції "м’якої сили" та ідентичності, теорії дискурсу і влади, метафори та гіперреальності, а також вивчення нерозв’язних конфліктів і влади комунікації. Для пояснення превентивного підходу використано теорію інокуляції, доповнену сучасними емпіричними дослідженнями щодо "prebunking". У роботі застосовано методи контент–аналізу міжнародних звітів, а також проведено порівняльний аналіз досвіду різних країн – США, Європейського Союзу, Китаю та України. Результати. Дослідження показало, що інформаційна вакцина має потужне теоретичне обґрунтування й підтверджується емпіричними прикладами. У США ключовим викликом стали втручання у вибори та рух QAnon, у ЄС – Brexit та формування механізмів EUvsDisinfo і Digital Services Act, у Китаї – алгоритмічне управління та використання big data. НАТО відповіло створенням StratCom COE у Ризі як багатонаціонального центру дослідження та протидії когнітивним загрозам. В Україні після 2014 року росія систематично застосовує інформаційні кампанії проти Криму, Донбасу, MH17, вакцинації, енергетичної безпеки, а після 2022 року – проти віри у перемогу та соціальної стабільності. У відповідь створено Центр протидії дезінформації, розгорнуті програми медіаграмотності, співпраця з міжна…
subject: Articles
  topic: section
subject: когнітивна безпека
  topic: keywords
subject: інформаційна вакцина
  topic: keywords
subject: національна безпека
  topic: keywords
subject: УДК 32:004.9
  topic: subjects
subject: міжнародна медіакомунікація, комунікативні технології
  topic: disciplines
creator: Сергій ДАНИЛЕНКО
creator: Жанна ПАЦЬОРА
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 156
ending page: 161
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/156-161

ФЕНОМЕН "СТРАТЕГІЧНОЇ ЛОКАЛІЗАЦІЇ"ЯК НАСЛІДОК "СТІЙКІСНОГО ПОВОРОТУ" В ЄВРОПЕЙСЬКОМУ ДИСКУРСІ
type: item
description: Анотація Вступ. Стаття досліджує феномен «стратегічної локалізації» як наслідок «стійкісного повороту» в європейському дискурсі 2014–2023 рр., коли під впливом безпрецедентних гібридних загроз центральні уряди країн ЄС виявили обмежену спроможність до ефективного кризового реагування. Це зумовило зміщення акценту політики кризового реагування до принципів децентралізації управління ризиками, субсидіарності та локалізації рішень. У статті запропоновано термін «стратегічна локалізація» для опису цього процесу. Український дискурс, сформований у воєнних умовах, доповнює цей зсув вирішальним мережевим компонентом горизонтальної взаємодії громад. Методи. Застосовано компаративний аналіз для зіставлення європейського та українського дискурсів, дискурсивний і контент-аналіз стратегічних документів та академічних праць, історико порівняльний підхід для простеження еволюції понять у 2014–2023 рр., експериментальне симуляційне моделювання для виявлення комунікативних уразливостей стійкості на локальному рівні і перевірки форматів взаємодії. Результати. Зафіксовано утвердження «стійкості» як організаційного принципу кризового врядування, тренд у ЄС на делегування антикризових рішень до локальних суб’єктів, специфіку України у мережевому вимірі локальної взаємодії під тиском війни. Симуляційне дослідження підтвердило ефективність постійних міжсекторальних форматів і підходу «the-whole of society». Виявлено, що спільним у європейському та українському підходах є орієнтація на локалізацію та децентралізацію, а відмінним — український феномен мережевості як критичної умови виживання та безпеки. Окреслено зародження феномену «стратегічної локалізації», водночас без остаточної інституціоналізації. Висновки. Локальний рівень врядування стає каталізатором антикризової політики та вузловим чинником вузлом безпеки. «Стратегічна локалізація» описує нову конфігурацію розподіленої відповідальності, релевантну для європейської безпеки та українських практик стійкості.
subject: Articles
  topic: section
subject: стійкість, безпека, децентралізація, ЄС, гібридні загрози, дискурс, крос-секторальне управління
  topic: keywords
subject: міжнародна комунікація безпека стійкість гібридні загрози
  topic: subjects
subject: Спеціальність 291 "Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії"
  topic: disciplines
creator: Андрій ЗАГОРОДСЬКИЙ
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 131
ending page: 138
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/131-138

РОСІЙСЬКА ФЕДЕРАЦІЯ В КОНФЛІКТАХ НА ПОСТРАДЯНСЬКОМУ ПРОСТОРІ: НАГІРНИЙ КАРАБАХ
type: item
description: 1991 року Нагірний Карабах за підтримки Вірменії і РФ оголосив про незалежність від Азербайджану. Це призвело до бойових дій, які тривали до 1994 року. Збройний конфлікт завершився підписанням Бішкекського протоколу про перемир’я та припинення вогню, але періодично між сторонами виникали збройні сутички. Для посередництва у врегулюванні конфлікту у 1992 році було створено Мінську групу у складі 19 держав – членів Наради з безпеки і співробітництва в Європі (нині - ОБСЄ), співголовами якої у 1997 р. стали РФ, Франція і США. Як один з найбільш зацікавлених гравців, Російська Федерація, прагнула відігравати провідну роль в нагірно-карабаському врегулюванні і тому, що сприяла укладенню Угоди про режим припинення вогню між Азербайджаном, Нагірним Карабахом і Вірменією у 1994 р., і через наявність геополітичних та геоекономічних інтересів в регіоні Південного Кавказу. Саме завдяки імперській політиці РФ вірмено-азербайджанський конфлікт в Нагірному Карабасі перетворився на «заморожений» і на такий, що упродовж понад трьох десятиліть відігравав центральну роль у новій геополітиці в Євразії, впливаючи на регіональну безпеку Кавказу і всього Середнього Сходу. Методи. Основними методологічними підходами до вивчення політики РФ на терені колишнього СРСР стали історичний, політологічний та геополітичний. Саме останній з них розглядає політику РФ на пострадянському просторі як спробу відновлення геополітичного і геоекономічного впливу РФ за допомогою таких інструментів як посередництво, миротворчість і економічна експансія. Такий підхід сприяє з’ясуванню справжніх мотивів участі Кремля в процесі так званого врегулювання конфліктів, а також розумінню причин геополітичної поразки РФ в Нагірному Карабасі. Результати. Нездатність міжнародних посередників запропонувати політико-дипломатичний спосіб врегулювання конфлікту, помножена на недовіру сторін і прагнення сусідніх країн скористатись складністю проблеми Карабаху для вирішення власних геостратегічних питань, спонукало владу Азер…
subject: Articles
  topic: section
subject: Нагірний Карабах,
  topic: keywords
subject: Російська Федерація,
  topic: keywords
subject: Азербайджан,
  topic: keywords
subject: Вірменія,
  topic: keywords
subject: «заморожений» конфлікт,
  topic: keywords
subject: пострадянський простір,
  topic: keywords
subject: геополітичні інтереси,
  topic: keywords
subject: імперський синдром.
  topic: keywords
subject: РОСІЙСЬКА ФЕДЕРАЦІЯ В КОНФЛІКТАХ НА ПОСТРАДЯНСЬКОМУ ПРОСТОРІ: НАГІРНИЙ КАРАБАХ
  topic: subjects
subject: Ключові слова: Нагірний Карабах, Російська Федерація, Азербайджан, Вірменія, «заморожений» конфлікт, пострадянський простір, геополітичні інтереси, імперський синдром.
  topic: subjects
subject: політичні науки
  topic: disciplines
subject: міжнародні відносини
  topic: disciplines
subject: геополітика
  topic: disciplines
creator: Олександр АЛЄКСЄЙЧЕНКО
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 71
ending page: 84
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/71-78

ПРОЄКЦІЯ СХІДНОЄВРОПЕЙСЬКОГО ГЕОПОЛІТИЧНОГО МИСЛЕННЯ В. ЧЕРЧИЛЛЯ (1917–1921 РР.)
type: item
description: Вступ. У завершальний період Першої світової війни та після її закінчення в Європі відбувалися суттєві перетворення, які характеризувались вагомими геополітичними змінами, визначалось політичне майбутнє новоутворених держав у Центрально-Східній частині континенту. Одну з ключових позицій в цей час відігравала Британська імперія та її політичні лідери. Серед них особливо помітною фігурою був Вінстон Черчилль, який обіймав різні урядові посади. Метою було проаналізувати дипломатичну діяльність В. Черчилля та розкрити питання його сприйняття України в 1917–1921 роках. Методи. Методологічну основу дослідження становлять методи історико-генетичного, проблемно-хронологічного та порівняльно-політичного аналізу, дискурс-аналізу. Джерельна база включає мемуарну літературу, офіційні урядові документи, матеріали парламентських дебатів, дипломатичне листування, промови В. Черчилля. Результати. Проаналізовано період революційних трансформацій, що призвів до краху імперських утворень та формування нових національних держав у Східній Європі. Встановлено, що В. Черчилль відіграв ключову роль у формуванні політики стримування більшовизму на етапі післявоєнної перебудови системи міжнародних відносин. Особливу увагу приділено його ініціативам щодо військово-дипломатичної підтримки білого руху, розгортанню інтервенційних операцій, а також спробам легітимізації антибільшовицьких урядів у міжнародно-правовому полі. Водночас доведено, що Україна у сприйнятті Черчилля не виступала як самостійний політичний суб’єкт, а розглядалася винятково крізь призму внутрішньої кризи «єдиної росії», яку слід було відновити шляхом підтримки білогвардійського руху. У рамках дослідження висвітлено змістовні характеристики зовнішньополітичної риторики В. Черчилля, його спроби консолідувати союзників по Антанті навколо концепції ідеологічного протистояння більшовизму, а також трансформацію дипломатичної стратегії Британської імперії в умовах зміни геополітичного балансу сил. Проведено порівняльний аналіз поз…
subject: Articles
  topic: section
subject: Українська Народна Республіка, Велика Британія, громадянська війна в росії, Антанта, білий рух, геополітика, інтервенція
  topic: keywords
subject: історія міжнародних відносин
  topic: subjects
subject: зовнішня політика Великої Британії
  topic: subjects
subject: В. Черчилль
  topic: subjects
subject: 291 Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії
  topic: disciplines
creator: Наталя ЯКОВЕНКО
creator: Микола СЕРЕДА
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 120
ending page: 125
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/120-125

УКРАЇНА В ЗОВНІШНІЙ ПОЛІТИЦІ НІМЕЧЧИНИ ПІД ЧАС АКТИВНОЇ ФАЗИ РОСІЙСЬКО-УКРАЇНСЬКО ВІЙНИ
type: item
description: Вступ. У статті здійснено аналіз концептуальних засад та головних напрямків політики Німеччини щодо України під час активної фази російсько-українсько війни. Особлива увага приділена допомозі Україні з боку ФРН у відбитті російської агресії. Методи. Методика дослідження ґрунтується на поєднанні системного підходу, історичного та структурно-функціонального аналізу, компаративістики, а також аналітичного прогнозування. Результати. Зроблено спробу наукового осмислення змін, які відбулися в німецькій зовнішній політиці під впливом переходу російсько-української війни в активну фазу та окупації Росією значних теренів на сході та півдні України, що зробило цей збройний конфлікт найпотужнішим у Європі з часів Другої світової війни. Здійснено порівняння політики щодо України німецьких урядів під проводом О. Шольца та Ф. Мерца. Розкрито еволюцію підходів Німеччини до широкомасштабної російської агресії проти України. Проаналізовано інструменти, форми і методи підтримки Української держави Німеччиною. Висновки. Показано, що гібридна російська агресія лише поступово була усвідомлена державами Заходу, у т. ч. Німеччиною, як безпосередня загроза для східного флангу ЄС та НАТО. Доведено, що в умовах російсько-української війни співпраця Німеччини з Україною стала важливим елементом зміцнення обороноздатності нашої держави та її інтеграції до європейських та євроатлантичних безпекових інституцій. Прогнозовано, що у перспективі головними завданнями двосторонніх відносин буде подальша інтеграція України в європейські структури, посилення військово-політичного співробітництва та спільна розробка нових безпекових ініціатив з використанням українського досвіду ведення сучасної війни.
subject: Articles
  topic: section
subject: Федеративна Республіка Німеччина, Україна, Росія, російсько-українська війна, німецько-українські відносини, зовнішня політика, європейська система міжнародних відносин
  topic: keywords
subject: 327(430:477)"2022/..."
  topic: subjects
subject: Федеративна Республіка Німеччина, Україна, Росія, російсько-українська війна, німецько-українські відносини, зовнішня політика, європейська система міжнародних відносин
  topic: subjects
subject: 291 Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії
  topic: disciplines
subject: Політологія, міжнародні відносини
  topic: disciplines
subject: Аналіз зовнішньої політики
  topic: disciplines
subject: Зовнішня політика Німеччини
  topic: disciplines
creator: Роман КРИВОНОС
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 144
ending page: 150
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/144-150

ПІДХОДИ ДОТРИМАННЯ ВИМОГ ДО БЕЗПЕКИ ТА ЯКОСТІ ХАРЧОВИХ ПРОДУКТІВДЛЯ ТРАНСКОРДОННОЇ ТОРГІВЛІ МІЖ ЄС ТА УКРАЇНОЮ
type: item
description: Безпека харчових продуктів, їхня поживна цінність і продовольча безпека є взаємопов'язаними поняттями. Споживання небезпечних харчових продуктів сприяє поширенню захворювань та недоїданню, особливо серед таких вразливих груп населення, як немовлята, діти, люди похилого віку та особи з ослабленою імунною системою. Окрім впливу на здоров'я, безпека харчових продуктів сприяє економічному зростанню, розвитку туризму й міжнародної торгівлі, що є важливими факторами сталого розвитку. На продовольчу безпеку також впливають глобалізація ринку, демографічні зміни, екологічні виклики та трансформація продовольчих систем. Визначення показників якості продукції за показниками чинних стандартів часто вказує на зниження харчової цінності продуктів і перевищення максимального вмісту забруднювача, що не дозволяє класифікувати його як безпечний продукт. У свою чергу, безпечний харчовий продукт – це харчова продукція, яка не створює шкідливого впливу на здоров'я людини прямо чи опосередковано в умовах її виробництва та обігу відповідно до вимог санітарних заходів і споживання за призначенням.
subject: Articles
  topic: section
subject: food safety, compliance standards, food quality, cross-border trade, international economic relations, regulatory framework
  topic: keywords
subject: безпека харчових продуктів, стандарти відповідності, якість харчових продуктів, транскордонна торгівля, міжнародні економічні відносини, нормативно-правова база.
  topic: subjects
subject: міжнародні економічні відносини
  topic: disciplines
creator: Олена ЛИТВИН
creator: Поліна КУЗУБ
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 162
ending page: 172
doi: 10.17721/

РОЛЬ КОНЦЕПЦІЇ «МИРНОГО ПІДНЕСЕННЯ» У ЗОВНІШНІЙ ПОЛІТИЦІ КИТАЮ: ЕВОЛЮЦІЯ ТА ВПЛИВ (1993-2013)
type: item
description: Анотація. Дана стаття присвячена аналізу еволюції зовнішньої політики Китайської Народної Республіки (КНР) у період кінця XX - початку XXI століття, з акцентом на концепцію "мирного піднесення" (пізніше "мирного розвитку") як ключового елемента зовнішньополітичної стратегії Китаюпротягом цього періоду. Дослідження охоплює період правління Цзян Цземіна (1993-2003) та Ху Цзіньтао (2003-2013), аналізуючи їхні зовнішньополітичні ініціативи, економічні реформи та вплив на геополітичне позиціонування КНР. У статті розглядаються ключові аспекти концепції «мирного піднесення», подальший перехід до концепції «мирного розвитку», а також оцінюється вплив концепції на формування зовнішньополітичних стратегій КНР, її основні теоретичні засади та практичні наслідки для глобальної інтеграції Китаю.
subject: Articles
  topic: section
subject: геополітичне позиціонування
  topic: keywords
subject: «одна країна, дві системи»
  topic: keywords
subject: мирний розвиток
  topic: keywords
subject: дипломатична взаємодія
  topic: keywords
subject: КНР, концепція "мирного піднесення", "мирний розвиток", "одна країна, дві системи"
  topic: subjects
subject: Зовнішня політика КНР
  topic: disciplines
subject: Геополітика та міжнародні відносини; Геополітичні та геоекономічні інтереси країн світу; Геостратегії країн світу; Регіональні конфлікти та постконфліктне врегулювання в країнах Сходу.
  topic: disciplines
subject: Публічна дипломатія
  topic: disciplines
creator: Гамідулла АЛІЄВ
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 65
ending page: 70
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/65-70

ТРАНСФОРМАЦІЯ ЗОВНІШНЬОПОЛІТИЧНОЇ СУБ’ЄКТНОСТІ УКРАЇНИ ПІСЛЯ 2022 РОКУ: АНАЛІТИЧНА МОДЕЛЬ ГІБРИДНОГО ВПЛИВУ
type: item
description: Після повномасштабного вторгнення Росії в Україну в 2022 році зовнішньополітична суб’єктність України зазнала якісних змін. Держава перейшла від реактивної ролі до позиції ініціатора міжнародних процесів, що супроводжувалося як стихійною міжнародною солідарністю, так і керованими дипломатичними діями. Мета дослідження – концептуалізувати гібридну природу зовнішньополітичного впливу України та запропонувати аналітичну модель, яка поєднує її символічний та інституційний виміри. Результати. Встановлено два основні виміри впливу: стихійний (органічний) і інституційний (керований). За допомогою дискурс-аналізу та огляду літератури описано, як Україна комбінує емоційно-символічний капітал та структуровану дипломатію для формування нової міжнародної присутності. Запропоновано методологічний підхід до оцінювання впливу, який інтегрує наративний аналіз, індексацію в медіа та концепт символічного капіталу. Висновки. Сучасна міжнародна суб’єктність України формується на перетині ціннісної легітимності, дипломатичної ініціативи та гібридних комунікативних стратегій.
subject: Articles
  topic: section
subject: зовнішня політика
  topic: keywords
subject: публічна дипломатія
  topic: keywords
subject: комунікативна діяльність
  topic: keywords
subject: міжнародний імідж
  topic: keywords
subject: ЄС
  topic: keywords
subject: Україна
  topic: keywords
subject: м’яка сила
  topic: keywords
subject: зовнішня політика публічна дипломатія міжнародний імідж комунікативна діяльність м’яка сила Україна Європейський Союз міжнародні відносини гібридні комунікації
  topic: subjects
subject: зовнішня політика України
  topic: disciplines
subject: Політологія, міжнародні відносини
  topic: disciplines
subject: 291 Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії
  topic: disciplines
subject: Публічна дипломатія
  topic: disciplines
subject: Міжнародні відносини, Міжнародні комунікації
  topic: disciplines
creator: Кирило СТЕЧ, асп. СТЕЧ
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 91
ending page: 96
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/91-96

ЕВОЛЮЦІЯ ЄВРОСКЕПТИЧНОЇ РИТОРИКИ В ЄС:БРИТАНСЬКИЙ ВПЛИВ ПІСЛЯ БРЕКЗИТУ ТА НАЦІОНАЛЬНІ ОСОБЛИВОСТІ
type: item
description: В с т у п. Євроскептицизм після Brexit стає дедалі помітнішою частиною європейського політичного мейнстриму і протягом певного часового проміжку, що слідував за британським референдумом, використовував риторику щодо можливого повторення цього сценарію в інших державах-членах об’єднання – Німеччині, Франції, Італії. Апелювання до такого варіанту розвитку подій викликають занепокоєння щодо продовження дезінтеграції Європейського Союзу під гаслами повернення національного суверенітету, контролю за власними кордонами тощо. М е т о д и. Дослідження використовує метод якісного наративного аналізу для виявлення ключових віх у ставленні євроскептичних партій до ідеї виходу з Європейського Союзу (спираючись на зразок Brexit) чи, принаймні, обмеження європейської інтеграції. Р е з у л ь т а т и. Виявлено, що, попри зв’язки з ініціаторами Brexit, місцеві європейські консерватори та євроскептики з часом коригували свої меседжі щодо опозиції європейській інтеграції, віддаючи перевагу «м’якому» варіанту євроскептицизму – без заперечення ідеї членства в ЄС, але з апелюванням до послаблення впливу Брюсселя чи зміни політичного порядку денного самого ЄС. Чинником стримування були попередження про негативні економічні та внутрішньополітичні наслідки виходу з ЄС, за прикладом Великої Британії, а в деяких випадках – апелювання до потенційних зовнішніх впливів (насамперед з боку РФ) і маніпуляцій європейською громадською думкою. В и с н о в к и. Зовнішнє політичне, соціальне та безпекове середовище спонукає до змін початкових установок щодо виходу з ЄС, проте не дорівнює автоматичному позитивному ставленню до самої європейської інтеграції та солідаризації з цінностями ЄС. Має місце прагматичний, а не ціннісний інтерес до розширення співпраці в межах європейського континенту – на тлі спільних викликів, зокрема російсько-української війни.
subject: Articles
  topic: section
subject: євроскептицизм
  topic: keywords
subject: європейська інтеграція
  topic: keywords
subject: націоналізм
  topic: keywords
subject: пост-Брекзит
  topic: keywords
subject: європейська інтеграція
  topic: subjects
subject: євроскептицизм
  topic: subjects
subject: пост-Брекзит
  topic: subjects
subject: націоналізм
  topic: subjects
subject: міжнародні відносини
  topic: disciplines
creator: Євген ЛУЗАН
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 102
ending page: 107
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/102-107

НОВІТНІ КОМЕМОРАТИВНІ ПРАКТИКИ ЯК ІНСТРУМЕНТ ФОРМУВАННЯЗОВНІШНЬОПОЛІТИЧНОЇ ІДЕНТИЧНОСТІ РОСІЙСЬКОЇ ФЕДЕРАЦІЇ
type: item
description: В с т у п. "Парад перемоги" 2025 на Красній площі в Москві став практичним утіленням комеморативних практик Росії, адже вперше з початку агресії проти України зібрав велику кількість іноземних лідерів із різних регіонів, що засвідчує зміну геополітичних балансів і дію механізму конструювання зовнішньополітичних ідентичностей від Росії та країн ЄС до "Глобального Півдня". М е т о д и . Було використано метод конструктивістського аналізу, що дозволяє розкрити, як практики колективної пам'яті впливають на формування зовнішньополітичної ідентичності Російської Федерації. Основним методом є аналіз дискурсу офіційних ритуалів, пам'ятних дат, масових святкувань за участі представників інших держав та символічних актів. Додатково застосується порівняльний аналіз комеморації в пострадянських країнах для виявлення унікальних характеристик російських державницьких практик. Метод контент-аналізу офіційних заходів, промов, новин щодо місць та дій ушанування пам'яті дозволяє простежити механізм легітимації зовнішнього позиціювання РФ. Р е з у л ь т а т и . Комеморація стала інструментом Росії для просування образу "визволителя від неонацизму" та подолання міжнародної ізоляції. З цієї метою Росія залучає Китай, КНДР і країни Глобального Півдня до антизахідного наративу. Участь європейських лідерів Словаччини та Сербії, яка залучена в інтеграційний процес, підкреслює прагматичні мотиви, пов'язані з економічними вигодами чи історичною пам'яттю, але не формує цілісного альянсу. Зважаючи на те, що вдалось відновити певну міжнародну присутність на параді 2025 р., порівняно з минулими роками, Росія не змогла змінити глобальний дискурс про агресію проти України. Цьому сприяє дипломатична протидія України та ЄС. В и с н о в к и . "Парад перемоги" 2025 р. був не вираженням широкої підтримки Росії, а інструментом вибіркового нормоутворення та формування зовнішньополітичної ідентичності, що підкреслює фрагментарність міжнародного порядку й обмеженість російської нормативної сили.
subject: Articles
  topic: section
subject: commemorative practices
  topic: keywords
subject: constructivism
  topic: keywords
subject: foreign policy identity
  topic: keywords
subject: international subjectivity
  topic: keywords
subject: Russian Federation
  topic: keywords
subject: Ukraine
  topic: keywords
subject: European Union
  topic: keywords
subject: УДК 327.8:355.16]((470+571):100)
  topic: subjects
subject: Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії
  topic: disciplines
creator: Bohdan KHMELNYTSKYI
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 85
ending page: 90
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/85-90

НАУКОВІ ПІДХОДИ ДО ВИВЧЕННЯ ГЛОБАЛЬНИХ КЛІМАТИЧНИХ ЗМІН
type: item
description: У статті розглядаються наукові підходи до вивчення глобальних кліматичних змін і політики протидії їм, що спираються на теорії міжнародних відносин, глобалізації, екологічної модернізації, сталого розвитку та кліматичної справедливості. Показано комунікативний вимір кліматичної політики (екологічні, ризикові, наукові, політичні та disaster-комунікації) та їхню роль у формуванні кліматично вмотивованої поведінки міжнародних акторів. Окреслено спектр наукових дискусій щодо причин змін клімату — від антропогенного потепління до природних циклів — і пов’язані з цим епістемічні невизначеності для стратегій пом’якшення наслідків та адаптації. Запропоновано авторську концепцію «кліматичного гуманізму», що поєднує протидію змінам клімату з цінностями прав людини, соціальної справедливості та міжнародної відповідальності. Сформульовано теоретико-методологічну основу для аналізу кліматичної політики провідних міжнародних акторів у контексті сучасних глобальних трансформацій.
subject: Articles
  topic: section
subject: глобальні зміни клімату, кліматична політика, кліматична справедливість, кліматичний гуманізм
  topic: keywords
subject: глобальні зміни клімату
  topic: subjects
subject: глобальні проблеми сучасності
  topic: disciplines
creator: Олена ШЕВЧЕНКО
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 12
ending page: 20
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/12-20

СПОРТИВНА І КУЛЬТУРНА ДИПЛОМАТІЯ: РОЗМЕЖУВАННЯ ТА САМОСТІЙНІСТЬ У ЗОВНІШНІЙ ПОЛІТИЦІ
type: item
description: Передумови. Зростаючий вплив комунікаційних технологій і глобальних подій посилює роль спортивної дипломатії як інструмента зовнішньої політики. Водночас науковці продовжують відносити її до культурної чи публічної дипломатії. Така двозначність випливає з широкого визначення «м’якої сили», у межах якого культура і спорт слугують механізмами приваблення та впливу. Основне питання полягає в тому, чи функціонує спортивна дипломатія як допоміжний, чи самостійний інструмент. Мета. Це дослідження має на меті визначити межі між публічною, культурною та спортивною дипломатією, пояснити причини недооцінки останньої та підкреслити, що інституціоналізація дає змогу спортивній дипломатії діяти як самостійний інструмент зовнішньої політики. Методи. У роботі поєднано політичний, порівняльний і контент-аналіз із методом конкретизації. Ці підходи дозволяють дослідити зв’язки з «м’якою силою», порівняти їх середовища, акторів і засоби, а також розглянути практичні приклади країн Франції, Катару, Саудівської Аравії та Австралії. Результати. Результати свідчать, що «м’яка сила» формує загальну рамку для публічної, культурної та спортивної дипломатії, проте кожна з них діє в окремому середовищі. Культурна дипломатія функціонує у символічно-нормативному просторі, що формується обміном ідеями та цінностями, тоді як спортивна дипломатія розгортається у змагально-перформативному середовищі, визначеному подіями, спортивними мережами та масовою аудиторією. Її пізня інституціоналізація й складність у вимірюванні результатів пояснюють її маргіналізацію. Втім, сучасні приклади свідчать про зміни. Французька модель демонструє, як культурна дипломатія посилила вплив завдяки інституціоналізації. Подібна тенденція простежується у спортивній дипломатії: Катар і Саудівська Аравія використовують державні заходи та турніри для зміцнення міжнародної репутації. Стратегія «Sports Diplomacy 2030» в Австралії є переконливим прикладом того, як країна може застосовувати спорт як стратегічний дипломатичний інс…
subject: Articles
  topic: section
subject: Спортивна дипломатія. культурна дипломатія, публічна дипломатія, м’яка сила, зовіншня політика, культура, спорт.
  topic: keywords
subject: Спортивна дипломатія. культурна дипломатія, публічна дипломатія, м’яка сила, зовіншня політика, культура, спорт.
  topic: subjects
subject: 291 Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії
  topic: disciplines
subject: Публічна дипломатія
  topic: disciplines
creator: Роман ГРИШУК
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 108
ending page: 112
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/108-112

КРИПТОВАЛЮТА ЯК ІНСТРУМЕНТ ПОКРИТТЯ ДЕФОЛТНОГО РИЗИКУ В СТРУКТУРІ CLO/CDO
type: item
description: Вступ. Сек’юритизовані фінансові продукти, зокрема Collateralized Loan Obligations (CLO) та Collateralized Debt Obligations (CDO), є важливим інструментом трансформації кредитних портфелів у ліквідні ринкові активи. Традиційні підходи до управління кредитним ризиком, серед яких кредитні дефолтні свопи (CDS) та резервні рахунки, мають низку обмежень, зокрема залежність від контрагентів, високу вартість захисту та заморожування ліквідності. Сучасний розвиток фінансових технологій, зокрема блокчейну, смартконтрактів і стейблкоїнів, відкриває нові можливості для підвищення ефективності та прозорості механізмів захисту від дефолтних втрат. У цій статті запропоновано модель страхового крипторезерву, інтегрованого у структуру CLO/CDO, яка усуває контрагентський ризик, автоматизує виплати та підвищує капітальну ефективність за рахунок використання DeFi-протоколів. Методи. У процесі підготовки дослідження було застосовано системний підхід для комплексного вивчення архітектури CLO/CDO та впливу криптовалютного резерву на структуру ризиків; порівняльний метод для зіставлення фінансової доцільності крипторезерву та CDS; структурно-функціональний метод для аналізу waterfall-механізму та ролі траншування у розподілі ризику; методи аналітичного моделювання та сценарного аналізу для розрахунку очікуваних втрат (PD, LGD), визначення оптимального розміру резерву та перевірки ефективності моделі у різних стрес-сценаріях. Результати. Дослідження показало, що впровадження крипторезерву на базі стейблкоїнів та смартконтрактів здатне повністю компенсувати прогнозовані кредитні втрати у структурі CLO/CDO при нижчій загальній вартості захисту порівняно з CDS. Запропонована модель демонструє усунення контрагентського ризику, миттєву активацію виплат за заданими тригерами та потенціал отримання додаткового доходу за рахунок розміщення резервних активів у низькоризикових DeFi-протоколах. У кількісному прикладі крипторезерв забезпечив покриття збитків у розмірі 600 тис. дол. США з утриманням за…
subject: Articles
  topic: section
subject: : криптовалюта; грошові сурогати; дефолтний ризик; сек’юритизація банківських активів; CLO,CDO; кредитно-дефолтний своп; фінансове тертя; цифрові актви.
  topic: keywords
subject: УДК 336.131/132’74:339.74
  topic: subjects
subject: криптовалюта; грошові сурогати; дефолтний ризик; сек’юритизація банківських активів; CLO,CDO; кредитно-дефолтний своп; фінансове тертя; цифрові актви.
  topic: subjects
subject: Міжнародні економічні відносини
  topic: disciplines
subject: Міжнародні фінанси
  topic: disciplines
creator: Антон НАНАВОВ
creator: Анна СЛЄСАРЄВА
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 126
ending page: 130
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/126-130

АНАЛІЗ ЕФЕКТИВНОСТІ КРИТЕРІЇВ ТА ІНДИКАТОРІВ ЕНЕРГЕТИЧНОЇ БЕЗПЕКИ ЄС В УМОВАХ ГЕОПОЛІТИЧНОЇ ТУРБУЛЕНТНОСТІ
type: item
description: Вступ: Стаття розкриває підходи Європейського Союзу до оцінки стану енергетичної безпеки через систему індикаторів в динамічних умовах геополітичних змін. Досліджується трансформація їх ролі, від ігнорованих попереджувальних сигналів до ключових інструментів антикризового управління. Актуальність зумовлена потребою оцінити ефективність політики ЄС у відповідь на енергетичний шантаж росії та ідентифікувати нові виклики після відмови від її енергоносіїв. Методологія: Дослідження базується на аналізі нормативно-правової бази ЄС (план REPowerEU, відповідні регламенти), кількісних індикаторів з офіційних джерел (імпортозалежність, диверсифікація постачальників, стратегічні резерви) та аналітичних звітів міжнародних інституцій. Системний підхід застосовано для оцінки ефективності індикаторів як превентивних та оперативних інструментів в управлінні ризиками. Результати: Встановлено, що до 2022 року індикатори чітко сигналізували про критичну залежність ЄС від росії, однак ці попередження ігнорувалися через брак політичної волі. Після вторгнення індикатори стали основою для встановлення вимірюваних цілей (зменшення попиту, заповнення сховищ ), моніторингу та стабілізації ринку, що дозволило подолати гостру фазу кризи. Водночас виявлено нові системні вразливості: залежність від глобального ринку СПГ, ланцюгів постачання критичної сировини для «зеленого» переходу та зростання кіберзагроз. Висновки: Роль індикаторів енергетичної безпеки в ЄС еволюціонувала від пасивного попередження до активного інструменту управління кризою. Попри продемонстровану стійкість, енергобезпека Союзу залишається динамічною та вразливою. Існуюча система моніторингу потребує адаптації для оцінки нових геополітичних, технологічних та сировинних ризиків. Ефективне управління в майбутньому вимагатиме розробки нових індикаторів, що враховуватимуть складний характер сучасних загроз.
subject: Articles
  topic: section
subject: енергетична безпека ЄС
  topic: keywords
subject: індикатори енергетичної безпеки
  topic: keywords
subject: геополітичні ризики
  topic: keywords
subject: енергетична політика ЄС
  topic: keywords
subject: управління ризиками
  topic: keywords
subject: геополітичні ризики
  topic: subjects
subject: критерії та індикатори енергетичної безпеки
  topic: subjects
subject: енергетична політика ЄС
  topic: subjects
subject: управління ризиками
  topic: subjects
subject: енергетична безпека ЄС
  topic: subjects
subject: 291 Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії
  topic: disciplines
creator: Максим БУЯК
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 173
ending page: 178
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/173-178

БЕЗПЕКА НОРДИЧНИХ КРАЇН В УМОВАХ РОСІЙСЬКИХ ГІБРИДНИХ ЗАГРОЗ
type: item
description: Анотація Вступ. Повномасштабне вторгнення Російської Федерації в Україну у 2022 р. стало каталізатором для Швеції та Фінляндії у відмові від традиційної політики нейтралітету й приєднанні до Північноатлантичного Альянсу (НАТО). Цей крок викликав посилення гібридної активності РФ у регіоні Північної Європи. Трансформація безпекового статусу-кво створює нові виклики для Альянсу, що зумовлює потребу в розробці спільних механізмів реагування та поглибленні інтеграції нордичних країн. Методи. У дослідженні застосовано функціональний аналіз для визначення впливу гібридних операцій РФ на країни Північної Європи, порівняльний метод — для зіставлення підходів у науковому дискурсі, а також аналіз відкритих джерел і статистичних даних з метою емпіричної оцінки гібридного впливу Росії на держави регіону. Результати. Визначено динаміку та цілі російських гібридних дій у Північній Європі в контексті вступу Швеції та Фінляндії до НАТО. Проаналізовано роль нордичних країн у зміцненні безпеки північно-східного флангу Альянсу, а також окреслено напрями протидії новим викликам, зокрема в акваторії Балтійського моря. Висновки. Активізація гібридної війни Російської Федерації у Північній Європі після 2022 р. є не лише реакцією на зміни в безпековій архітектурі Європи, але й елементом довгострокової стратегії, спрямованої на підрив єдності західних союзників та обмеження їхньої здатності до колективної оборони. Аналіз демонструє, що російська гібридна політика в Північній Європі спрямована на зниження рівня готовності нордичних держав до захисту державного суверенітету, створення умов для поступової дестабілізації держав регіону та ослаблення єдності євроатлантичного простору. У цьому контексті Росія використовує широкий спектр інструментів: диверсії проти підводної інфраструктури, втручання у виборчі процеси, ініціювання міграційних криз, дезінформаційні кампанії та глушіння сигналів GPS.
subject: Articles
  topic: section
subject: нордичні країни, Північна Європа, регіональна система міжнародних відносин, зовнішньополітична стратегія, регіональна безпека, гібридна війна, державний суверенітет.
  topic: keywords
subject: Нордичні держави, Північна Європа, НАТО, Регіональна безпека, Гібридна війна
  topic: subjects
subject: Актуальні проблеми міжнародної безпеки, Регіонознавство, Стратегічне партнерство та асиметричні відносини
  topic: disciplines
creator: Тарас СТОРОЖИНЕЦЬКИЙ
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 139
ending page: 143
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/139-143

ГЕОПОЛІТИЧНА ПОРАЗКА РФ У СИРІЇ: ТРАНСФОРМАЦІЯ РЕГІОНАЛЬНОГО ПОРЯДКУТА ПОСИЛЕННЯ РОЛІ ЄВРОАТЛАНТИКИ (2015–2025)
type: item
description: Вступ. Близький Схід традиційно є сферою стратегічних інтересів США, НАТО та євроатлантичної спільноти. Сирійський конфлікт став ареною зіткнення глобальних і регіональних гравців, де РФ намагалася зміцнити свій вплив, протидіючи Заходу. Метою був аналіз взаємозв’язків між військовою інтервенцією РФ у Сирії (2015) та її геополітичним протистоянням з країнами євроатлантичної спільноти, особливо в контексті російської війни проти України, а також оцінити вплив цих процесів на регіональний порядок. Методи. Використано історико-порівняльний метод для зіставлення етапів сирійського конфлікту та фаз російсько-української війни, метод case study для аналізу втручання РФ у Сирію, а також аналіз документів (офіційних заяв, угод, позиційних матеріалів). Логічні методи аналізу й синтезу застосовано для виявлення причинно-наслідкових зв’язків між подіями на Близькому Сході та глобальними змінами. Результати. Встановлено, що вторгнення РФ в Україну у 2022 р. переорієнтувало значні ресурси Москви на український фронт, що призвело до ослаблення її позицій у Сирії, падіння режиму Башара Асада у 2025 р. та посилення впливу Туреччини в регіоні. Євроатлантична спільнота змогла об’єднати союзників і партнерів із різних регіонів у єдину систему стримування, зміцнивши свої глобальні позиції. Висновки. РФ зазнала геополітичної поразки в Сирії через обмеженість ресурсів і стратегічних можливостей, що посилило роль євроатнлатичної спільноти у формуванні нового регіонального порядку на Близькому Сході.
subject: Articles
  topic: section
subject: геополітика, Сирія, Євроатлантика, регіональний порядок, міжнародні відносини, зовнішня політика, трансформація, безпека
  topic: keywords
subject: Геополітика, Сирія, євроатлантична спільнота, регіональний порядок, міжнародні відносини, зовнішня політика, трансформація, безпека
  topic: subjects
subject:
  topic: disciplines
  value: Геополітика та міжнародні відносини; Геополітичні та геоекономічні інтереси країн світу; Геостратегії країн світу; Регіональні конфлікти та постконфліктне врегулювання в країнах Сходу.Видалити Геополітика та міжнародні відносини; Геополітичні та геоекономічні інтереси країн світу; Геостратегії країн світу; Регіональні конфлікти та постконфліктне врегулювання в країнах Сходу.
creator: Андрій БУЗАРОВ
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 113
ending page: 119
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/113-119

КОРПОРАТИВНЕ ЛОБІЮВАННЯ В ЄВРОПЕЙСЬКОМУ СОЮЗІ
type: item
description: <a href="https://intern.bulletin.knu.ua/У статті проаналізовано корпоративне лобіювання в інституційному контексті Європейського Союзу як одного з інструментів впливу на процес прийняття рішень. Розкрито механізми взаємодії між транснаціональними корпораціями та інституціями ЄС на всіх етапах нормативно-правового циклу – від початкових консультаційних процесів до остаточного ухвалення законодавчих актів. Проаналізовано приклади впливу корпоративних акторів на регуляторну політику в галузі нових геномних технологій, що засвідчують ризики деформації принципів прозорості, підзвітності та демократичної участі." target="_blank" rel="noopener">У статті проаналізовано корпоративне лобіювання в інституційному контексті Європейського Союзу як одного з інструментів впливу на процес прийняття рішень. Розкрито механізми взаємодії між транснаціональними корпораціями та інституціями ЄС на всіх етапах нормативно-правового циклу – від початкових консультаційних процесів до остаточного ухвалення законодавчих актів. Проаналізовано приклади впливу корпоративних акторів на регуляторну політику в галузі нових геномних технологій, що засвідчують ризики деформації принципів прозорості, підзвітності та демократичної участі.
subject: Articles
  topic: section
subject: ЄС, Лобіювання Групи інтересів
  topic: keywords
subject: Європейський Союз, Лобіювання, групи інтересів
  topic: subjects
subject: Міжнародні відносини
  topic: disciplines
creator: Марія ЗАЙЦЕВА
creator: Наталія БЄЛОУСОВА
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 40
ending page: 43
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/40-43

РЕЛІГІЙНИЙ ФАКТОР У НАЦІОНАЛЬНІЙ ІДЕНТИЧНОСТІ: ПРИКЛАД ІТАЛІЇ ТА ПОЛЬЩІ
type: item
description: Вступ. Сучасний світ переживає період глибоких і динамічних трансформацій, це спонукає до пошуків джерела стабільності, впевненості у майбутньому, розуміння свого місця у соціумі та посилює роль соціальних груп для індивідів. У цій системі колективних ідентичностей національна та релігійна залишають за собою значущі позиції як в особистісному житті людей, так і в глобальному аспекті взаємодії різних соціальних груп. Метою було дослідити взаємозв’язок національної та релігійної ідентичностей та їхній обопільний вплив – на прикладі Італії та Польщі. Методи. Використано загальнонаукові та спеціальні методи дослідження, зокрема: теоретико-методологічний аналіз, компаративний (порівняльний) метод, історичний метод та контент-аналіз. Результати. Визначено та проаналізовано теоретичні засади національної ідентичності та релігійної ідентичності, проведено компаративний аналіз взаємозв’язку нації та релігії на прикладі Італії й Польщі на основі історичних відомостей про взаємодію нації та католицизму у відповідних країнах, а також на основі контент-аналізу державних та релігійних гімнів обох держав як символічних атрибутів. Окреслено потенційні варіанти взаємодії та взаємовпливу національної та релігійної ідентичностей. Висновки. Виявлено наявність зв’язку між національною та релігійною ідентичністю в Польщі й Італії, а також окреслено вплив, який вони здійснюють на символічні атрибути кожного суспільства. У результаті компаративного аналізу було виокремлено два варіанти взаємодії цих ідентичностей: фактор підсилення релігією національної ідентичності (приклад Польщі) та фактор утворення конфлікту (приклад Італії). На основі історичного аналізу доведено, що у випадку конфлікту (Італія) переважну силу мала національна ідентичність з одночасною трансформацією релігійної ідентичності, а не її деструкцією. Background. The modern world is undergoing a period of profound and dynamic transformations, which prompts individuals to seek sources of stability, confidence in the future, …
subject: Articles
  topic: section
subject: Національна ідентичність
  topic: keywords
subject: релігійна ідентичність
  topic: keywords
subject: нація
  topic: keywords
subject: релігія
  topic: keywords
subject: Польща
  topic: keywords
subject: Італія
  topic: keywords
subject: Національна ідентичність
  topic: subjects
subject: Релігійна ідентичність
  topic: subjects
subject: Взаємодія соціальних ідентичностей
  topic: subjects
subject: Політологія, міжнародні відносини
  topic: disciplines
subject: Соціологія
  topic: disciplines
subject: Культурна антропологія
  topic: disciplines
creator: Олена ДОБРЖАНСЬКА
creator: Ярина ЛОЇК
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 44
ending page: 54
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/44-54

РОЛЬ МЕДІАГРАМОТНОСТІ У ФУНКЦІОНУВАННІ ЕСТОНСЬКОЇ СИСТЕМИ ПРОТИДІЇ ЗОВНІШНЬОПОЛІТИЧНІЙ ДЕЗІНФОРМАЦІЇ
type: item
description: Вступ. Сучасне інформаційне середовище, змінене під впливом стрімкого розвитку штучного інтелекту та цифрових комунікаційних платформ, зумовило перетворення дезінформації на системну загрозу глобального масштабу, особливо для демократичних держав. У цьому контексті Естонія, з огляду на власний геополітичний досвід сформувала одну з найпослідовніших та інституціоналізованих моделей протидії зовнішньополітичній дезінформації. Метою статті є розгляд механізмів функціонування естонської системи інформаційної безпеки, з особливою увагою до ролі медіаграмотності як інструменту підвищення суспільної стійкості до інформаційних впливів. Методи. Методологічну основу дослідження становить поєднання історичного аналізу для реконструкції формування національної політики у сфері інформаційної безпеки, контент-аналізу стратегічних документів, законодавчих актів і публічних комунікацій, а також інституційного аналізу діяльності ключових державних і громадських структур. Результати. Естонія розробила багаторівневу систему протидії дезінформації, що базується на принципі "цілісного суспільства". Законодавчі інструменти надають повноваження для обмеження діяльності ворожих інформаційних ресурсів. Медіаграмотність системно інтегрована в освітній процес, що сприяє стабільно високим результатам у міжнародних індексах. Активна участь неурядових організацій, особливо у роботі з російськомовними громадами, посилює ефективність системи. Естонія демонструє здатність до оперативного реагування на зовнішньополітичні інформаційні впливи. Міжнародна співпраця, зокрема в межах Центру передового досвіду НАТО з питань спільного кіберзахисту, зміцнює колективну безпеку. Висновки. Естонський досвід є цінним прикладом для країн, що прагнуть зміцнити національну інформаційну безпеку в умовах гібридних загроз. Медіаграмотність виступає ключовим елементом стійкості, однак подальше вдосконалення системи потребує адаптації до нових технологічних реалій, посилення державно-приватного партнерства та врахуванн…
subject: Articles
  topic: section
subject: дезінформація, інформаційна безпека, Естонія, медіаграмотність, гібридні загрози, національна безпека, інформаційний вплив.
  topic: keywords
subject: дезінформація, інформаційна безпека, Естонія, медіаграмотність, гібридні загрози, національна безпека, інформаційний вплив.
  topic: subjects
subject: Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії
  topic: disciplines
creator: Аліна ЮРІЙ
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 97
ending page: 101
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/97-101

ПРОБЛЕМА ТИМЧАСОВО ОКУПОВАНИХ ТЕРИТОРІЙ НА ШЛЯХУ УКРАЇНИ ДО НАТО
type: item
description: В с т у п. У статті розглядається одна з ключових проблем, що стоять перед Україною на шляху до вступу в НАТО, – наявність тимчасово окупованих територій. Актуальність теми обумовлена тим, що територіальні конфлікти є серйозним викликом для євроатлантичної інтеграції. М е т о д и. У дослідженні використано порівняльно-історичний, аналітичний та нормативно-правовий методи. Проаналізовано офіційні документи НАТО, міжнародно-правову базу, позиції політичних лідерів та експертів, а також прецеденти вступу інших країн із невирішеними територіальними конфліктами. Р е з у л ь т а т и. Дослідження показало, що Альянс у минулому допускав членство країн із територіальними суперечками (наприклад, ФРН, Естонія, Хорватія), що дає підстави для формування нових підходів до вступу України. Обґрунтовано два основні сценарії: так звану “західнонімецьку модель”, за якою членство держави в НАТО охоплює лише неокуповані території, а також процедуру внесення змін до статті 6 Північноатлантичного договору. Кожен із них має як потенційні вигоди, так і значні ризики для суверенітету, національної безпеки та єдності українського суспільства. В и с н о в к и. Україна має продовжувати активну інтеграцію з НАТО, водночас наполягаючи на визнанні всієї своєї території в межах міжнародно визнаних кордонів. Ухвалення тимчасових рішень не має суперечити довгостроковій меті – повній деокупації території Української держави. Вступ до Альянсу є не лише елементом оборонної стратегії, але й засобом гарантування стабільності в Європі.
subject: Articles
  topic: section
subject: НАТО, окуповані території, територіальні конфлікти, національна безпека, Україна, РФ
  topic: keywords
subject: УДК 94 (327.7 : 477)
  topic: subjects
subject: Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії
  topic: disciplines
creator: Микола ДОРОШКО
creator: Ірина ЧЕБАН
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 7
ending page: 11
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/7-11

РОЛЬ ТУРИЗМУ ЯК МІЖНАРОДНО-ПОЛІТИЧНОГО АКТОРА В ПОСИЛЕННІ ЕКОНОМІЧНОГО НАЦІОНАЛІЗМУ ТА ДЕЗІНТЕГРАЦІЇ ЮГОСЛАВІЇ
type: item
description: <a href="https://intern.bulletin.knu.ua/Вступ. В Югославії, яка була своєрідним фронтиром “холодної війни”, туризм і політика “відкритих дверей” стали практичним втіленням зовнішньополітичної доктрини неприєднання. Валютні надходження від західного туризму посилили структурні диспропорції в розвитку країни. Вплив туризму на зростання економічного націоналізму в Югославії становить важливу науково-практичну проблему, розкриття якої дозволить концептуалізувати акторність туризму як транснаціональної сили в процесах політичної емансипації адріатичних республік. Методи. В дослідженні використано базові методи міжнародно-політичної науки. Системний підхід дозволив осмислити туризм як чинник міжнародної взаємодії, здатний впливати на стабільність югославської держави. Історико-дескриптивний метод допоміг реконструювати туристичну політику Югославії у контексті її геополітичного становища, а структурно-функціональний аналіз – визначити роль туризму як економічного підґрунтя політичної емансипації Словенії та Хорватії. Результати. Югославська держава була нестабільною політичною конструкцією, обтяженою міжетнічними конфліктами та різновекторною цивілізаційною приналежністю республік. Туризм був важливим інструментом формування наднаціональної ідентичності югославізму та чинником міжнародної взаємодії із Заходом. Візити західних туристів забезпечували притік валюти, що посилювало асиметрії в міжреспубліканських відносинах. Економічне зростання узбережних регіонів, зокрема Хорватії та Словенії, сприяло їхній прозахідній орієнтації та відцентрових тенденцій, що отримали політичне оформлення в період “Хорватської весни” 1971 р. Висновки. В умовах системної конкуренції наддержав політична нестабільність Югославії, зумовлена хорватським протестним рухом, набула міжнародного значення, розглядуючись як чинник, здатний вплинути на баланс сил у біполярній системі. Міжнаціональні суперечки, радикальна децентралізація та зростання суб’єктності республік стали предметом стурбованості ам…
subject: Articles
  topic: section
subject: Югославія. “холодна війна”. міжнародний туризм. транснаціональні актори. зовнішня політика. Хорватія. Словенія. міжетнічні конфлікти.
  topic: keywords
subject: World politics, international relations, Cold War, Yugoslavia, tourism, non-state actors.
  topic: subjects
subject: International relations and World politics
  topic: disciplines
creator: Анатолій ПАРФІНЕНКО
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 32
ending page: 39
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/32-39

ЗМІНА БАЛАНСУ СИЛ В АФГАНІСТАНІ ПІСЛЯ ВИХОДУ АМЕРИКАНСЬКИХ ВІЙСЬК У 2021 РОЦІ
type: item
description: Вступ. Після виходу американських військ з Афганістану у 2021 році баланс сил у країні значно змінився. Талібан швидко захопив владу, що призвело до краху уряду, підтримуваного Сполученими Штатами Америки (США). Політична та гуманітарна криза загострилися через економічні санкції та міжнародну ізоляцію нового режиму. Водночас ісламська група, що називає себе держава Хорасан (ІДІЛ-Х) активізував теракти, що посилило загрозу безпеці. Китай, Росія та Пакистан зміцнили свої позиції у регіоні, намагаючись заповнити вакуум впливу. Місцеве населення зіткнулося з обмеженням прав і свобод, особливо жінки та опозиційні групи. Відсутність стабільності в Афганістані має довгострокові наслідки для всього регіону. Методи. При написанні роботи було використано системний, порівняльний, історичний та інші методи. Як провідний використовується діалектичний підхід, в основі якого лежить принцип системного аналізу досліджуваних явищ у їх взаємозалежності, взаємовпливі та суперечливості, що дозволяє отримувати найбільш достовірні, відповідні об’єктивній дійсності знання. Результати. Навіть якщо припустити, що Талібан дотримуватиметься даних у Досі обіцянок, реальну небезпеку може становити подальше поширення впливу ісламістського фундаменталізму і пов'язана з цим можлива дестабілізація в регіоні. Як вказували американські аналітики, «одна з умов угоди з Трампом, яку Талібан так і не виконав, стосувалося відмови від підтримки Аль-Каїди». Про це написала, зокрема, почесний науковий співробітник Міжнародного центру дослідників Вудро Вільсона Робін Райт, яка раніше також працювала у Брукінгському інституті та у Фонді Карнегі. Вона звертала увагу на попередження, що висловлюються з боку співробітників Пентагону, що за правління Талібану Аль-Каїда може відновитися всього за півроку-рік і потім знову загрожувати безпеці самих США. Висновки. Таким чином, ситуація в Афганістані функціонує як лакмусовий папірець нової епохи геополітики, в якій міжнародні зобов’язання поступаються тактичній доціль…
subject: Articles
  topic: section
subject: : Афганістан, Талібан, ІДІЛ-Х, вихід військ, політична криза, міжнародна ізоляція, безпека.
  topic: keywords
subject: Афганістан, Талібан, ІДІЛ-Х, вихід військ, політична криза, міжнародна ізоляція, безпека.
  topic: subjects
subject: Аналіз зовнішньої політики
  topic: disciplines
subject: Геополітика та міжнародні відносини; Геополітичні та геоекономічні інтереси країн світу; Геостратегії країн світу; Регіональні конфлікти та постконфліктне врегулювання в країнах Сходу.
  topic: disciplines
subject:
  topic: disciplines
  value: Геополітика та міжнародні відносини; Геополітичні та геоекономічні інтереси країн світу; Геостратегії країн світу; Регіональні конфлікти та постконфліктне врегулювання в країнах Сходу.Видалити Геополітика та міжнародні відносини; Геополітичні та геоекономічні інтереси країн світу; Геостратегії країн світу; Регіональні конфлікти та постконфліктне врегулювання в країнах Сходу.
subject: Геополітичні інтереси країн світу
  topic: disciplines
subject: Міжнародні відносини, міжнародна безпека та конфлікти
  topic: disciplines
subject: Галузь знань: 29 Міжнародні відносини. Спеціальність: 291 Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії. Дисципліна: «Інформаційні ресурси державної ідентичності».
  topic: disciplines
creator: Валерія ХОЧУНСЬКА
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 151
ending page: 155
doi: 10.17721/1728-2292.2025/2-61/151-155

АЗІЙСЬКА ПОЛІТИКА США ПІСЛЯ 2021 РОКУТА ВІДНОВЛЕННЯ ІСЛАМСЬКОГО ЕМІРАТУ АФГАНІСТАН
type: item
description: В с т у п . Актуальність проблеми зумовлена реставрацією режиму "Талібан" після виведення американських військ з Афганістану та набуттям цієї країни невизначеного статусу на міжнародній арені у зв'язку з невизнанням більшістю світової спільноти цього режиму як легітимного. Метою статті є розгляд ролі Талібану як елементу, що пов'язаний із формуванням Вашингтоном своєї політики щодо Азії та захистом національних інтересів США. М е т о д и . Під час дослідження використано історичний метод для роботи з бекграундом ситуації навколо азійської політики США і застосовано методи аналізу та синтезу, а також метод дедукції для виокремлення проблемних питань у цій політиці. Р е з у л ь т а т и . Встановлено, що Афганістан являв собою зону інтересів США в Азії з початку ХХ ст. та набув особливої ваги за часів "великої гри" проти СРСР. Після оголошення Дж. В. Бушем "війни з тероризмом" на початку ХХІ ст. відбулося перше повалення режиму Талібану, встановленого в 1990-ті рр. уперше. Після виведення американських військ з Афганістану в 2021 р. рух Талібану відновив свою владу в країні за короткий проміжок часу. Конгрес США ініціював ретельний аудит 20-річної присутності військ в Афганістані для з'ясування причин настільки стрімкого падіння "демократичного" афганського уряду, а також з метою перегляду зовнішньої політики США щодо регіону. Звичайно, важливим фактором впливу на цю політику є реставрація Талібану після 20-річного розквартирування військ США в країні для підтримання порядку і стабільності та розуміння специфіки того, як цей режим працює і чого прагне. Режим Талібан являє собою складне поєднання релігійного фундаменталізму та політико-економічних інтересів окремих функціонерів руху, що додає йому непередбачуваності для зовнішньої взаємодії. У ході розробки подальших кроків розвитку політики США щодо регіону в цілому необхідно зважати не лише не такий неоднозначний фактор регіональної динаміки, а й на діяльність та інтереси Пакистану та Китаю і формувати комплекс зовніш…
subject: Articles
  topic: section
subject: рух "Талібан", зовнішня політика США, регіональна конкуренція, ісламський фундаменталізм, військовий контингент, національні інтереси
  topic: keywords
subject: рух "Талібан", зовнішня політика США, регіональна конкуренція, ісламський фундаменталізм, військовий контингент, національні інтереси
  topic: subjects
subject: Міжнародні відносини і світова політика
  topic: disciplines
creator: Галина МІНГАЗУТДІНОВА
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-05-26
publication date: 2025-05-26
starting page: 43
ending page: 49
doi: 10.17721/1728-2292.2025/1-60/43-49

ПРОБЛЕМА МІЖЕТНІЧНИХ ВІДНОСИН У ПІВДЕННОМУ ТІРОЛІ:ЕВОЛЮЦІЯ ТА ПОТОЧНИЙ СТАН
type: item
description: В с т у п . Протягом всього новітнього періоду історії міжнародних відносин її невід’ємним складником є міжетнічні конфлікти, які зумовлені невирішеністю цілого комплексу питань міжнаціональних або міжконфесійних відносин як всередині країн, так і в міждержавних взаєминах. Не винятком у цьому сенсі є й Західна Європа, де крім міжетнічного напруження, що породжується міграційною кризою, існує ціла низка проблем невизначеності статусу і прав автохтонних етнічних меншин. Кейс Південного Тіролю становить позитивний приклад розв’язання означених проблем. М е т о д и . В основу дослідження було покладено поєднання методів політичного реалізму та історизму, заснованого на вивченні виникнення, формування та розвитку національно-етнічного питання у Південному Тіролі у хронологічній послідовності. Р е з у л ь т а т и . Детально розглянуто еволюцію південнотірольської проблеми, шляхи і засоби її врегулювання у новітній період – як у політичному, так і правовому полі. Ви с н о в к и . Проблема міжетнічних відносин у Південному Тіролі, має високу вірогідність всебічного розв’язання передусім завдяки застосуванню Австрією та Італією належних демократичних механізмів, які враховують як державні інтереси, так і права етнічних меншин, що проживають на їхній території. Background. Ethnic conflicts provoked by unsolved complex issues in international and interfaith relations both between and within states have been an integral part of contemporary history of international relations. West Europe is no exception in this particular case, because, besides ethnic tensions caused by migration crisis, it bestows a series of issues concerning disputed status of native ethnic minorities. The South Tirol case shows how these issues can be solved. Methods. The research combines political realism and historical method which is based on chronologically studying the emerging, shaping and developing national and ethnic issue in South Tirol. Results. The evolution of the South Tirol case and ways of …
subject: Articles
  topic: section
subject: Південний Тіроль, Австрія, Італія, етнічні меншини
  topic: keywords
subject: Південний Тіроль, Австрія, Італія, етнічні меншини
  topic: subjects
subject: Міжнародні відносини та світова політика
  topic: disciplines
creator: Ігор МІНГАЗУТДІНОВ
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-05-26
publication date: 2025-05-26
starting page: 24
ending page: 28
doi: 10.17721/1728-2292.2025/1-60/24-28

МІСЦЕ БІЛОРУСІ У СТРАТЕГІЧНИХ ІНТЕРЕСАХ США ТА РФ ПІСЛЯ ПРОТЕСТІВ 2020 РОКУ
type: item
description: Вступ. Протести у Білорусі 2020 року мали сильний вплив на внутрішньополітичну ситуацію та істотно вплинули на регіональну геополітичну динаміку і трансформацію підходів США і РФ до співпраці з Білоруссю. Якщо раніше Білорусь могла маневрувати між Заходом і Росією, то події 2020 року призвели до руйнування балансування. Масові демонстрації, придушення протестного руху з боку режиму Лукашенка та подальша міжнародна ізоляція Білорусі призвели до перегляду зовнішніми акторами своїх стратегій. США почали тиснути на режим за допомогою санкцій та надавали підтримку білоруському громадянському суспільству в надії вплинути на політику Лукашенка. Водночас РФ скористалася моментом, працюючи над поглибленням інтеграції та збільшенням залежності Білорусі від РФ. Методи. Під час дослідження були використані такі методи: аналітичний, історичний, компаративний, прогностичний, системний підхід, контент-аналіз. Результати. Акції протесту 2020 року в Білорусі стали закономірним наслідком зростання невдоволення політикою влади та втомою від тривалого правління Лукашенка. Протести стали формою незгоди суспільства та спробою добитися змін. Ця криза стала також каталізатором для трансформації підходів зовнішніх акторів до впливу на Білорусь. РФ скористалася можливістю для консолідації свого контролю над Білоруссю, що призвело до розширення співпраці у військово-політичній сфері та економічної інтеграції, що, в свою чергу, ще більше посилило залежність Білорусі від РФ. У свою чергу, США запровадили санкції та політично підтримували білоруську опозицію, проте реальний вплив на Білорусь вони не змогли здійснити. Аналіз політики США демонструє відсутність комплексної стратегії щодо білоруського питання, що ускладнює досягнення довгострокових результатів. Проте з приходом до влади Дональда Трампа у США з’явилася можливість для перезапуску відносин з Мінськом на основі прагматичного підходу. Висновки. 2020 рік став переломним для Білорусі, значно вплинувши на внутрішній політичний ландшафт. Не…
subject: Articles
  topic: section
subject: Російська Федерація, США, Білорусь, протести 2020 року, стратегічні інтереси, політична залежність, політична ізоляція, санкційні обмеження, баланс сил.
  topic: keywords
subject: Російська Федерація,
  topic: subjects
subject: США
  topic: subjects
subject: Сполучені Штати
  topic: subjects
subject: Стратегічні інтереси
  topic: subjects
subject: Геополітичні інтереси
  topic: subjects
subject: Політична залежність
  topic: subjects
subject: Баланс сил
  topic: subjects
subject: Протести в Білорусі
  topic: subjects
subject: Білорусь
  topic: subjects
subject: Режим Лукашенка
  topic: subjects
subject: Місце Білорусі у стратегічних інтересах США та РФ
  topic: subjects
subject: 291
  topic: disciplines
subject: Галузь знань: 29 Міжнародні відносини. Спеціальність: 291 Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії. Дисципліна: «Інформаційні ресурси державної ідентичності».
  topic: disciplines
subject: Міжнародні відносини
  topic: disciplines
subject: Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії
  topic: disciplines
subject: Міжнародні відносини, міжнародна безпека та конфлікти
  topic: disciplines
subject: Геополітика та міжнародні відносини; геополітичні інтереси країн Європи
  topic: disciplines
subject: Геостратегії країн світу
  topic: disciplines
creator: Артур РАЙКОВ
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-05-26
publication date: 2025-05-26
starting page: 103
ending page: 110
doi: 10.17721/1728-2292.2025/1-60/103-110

МІГРАЦІЙНА КОМПОНЕНТА У СТРАТЕГІЇ ЗАЙНЯТОСТІ НАСЕЛЕННЯ УКРАЇНИ В КОНТЕКСТІ ЄВРОПЕЙСЬКОЇ ІНТЕГРАЦІЇ
type: item
description: Вступ. Аналіз поточної ситуації на ринку праці України в умовах війни, демографічної та міграційної криз є необхідним для розуміння основних викликів, з якими зіштовхується країна, та для формулювання ефективної політичної та економічної стратегії. Визначення факторів, що впливають на рівень безробіття, мобільність робочої сили та структуру економічної активності дозволяє оцінити перспективи стабільності та розвитку ринку праці в умовах глобальних змін. У цьому контексті розробка стратегії зайнятості населення стає ключовим інструментом для забезпечення соціальної та економічної стабільності, зокрема через інтеграцію України до Європейського Союзу. Європейська інтеграція сприятиме підвищенню конкурентоспроможності національного ринку праці та залученню кваліфікованих кадрів з інших країн, що дозволить Україні адаптувати свою економіку до європейських стандартів і реалізувати свій потенціал на глобальному рівні. Методи. У процесі підготовки дослідження було використано такі методи: системний підхід, порівняльний метод, структурно-функціональний метод, а також методи аналізу та оцінки соціально-економічної ситуації. Особливу увагу було приділено аналізу впливу війни на ринок праці, а також дослідженню демографічних і міграційних процесів за допомогою методів статистичного аналізу. Результати. Виявлено, що повномасштабне вторгнення поглибило існуючі структурні дисбаланси на ринку праці України. Крім того, демографічна та міграційна кризи значно ускладнили ситуацію, зокрема через високу міграцію працездатного населення та збільшення кількості внутрішньо переміщених осіб. Дефіцит кваліфікованих кадрів став однією з головних проблем, що погіршує ситуацію на ринку праці. Для подолання цих викликів необхідно розробити комплексну стратегію зайнятості населення, яка орієнтується на інтеграцію до Європейського Союзу. Висновки. Зважаючи на складні виклики, з якими зіштовхується ринок праці України через повномасштабне вторгнення, демографічну та міграційну кризи, розробка страт…
subject: Articles
  topic: section
subject: Ринок праці, європейська інтеграція, спільний ринок праці, міграційна криза, стратегія зайнятості, міжнародний поділ праці.
  topic: keywords
subject: глокалізація, глобалізація, локалізація, світове господарство, міжнародні економічні відносини
  topic: subjects
subject: глобальний ринок праці, міжнародна міграція, трудова міграція, CoViD-19
  topic: subjects
subject: Міжнародні економічні відносини
  topic: disciplines
creator: Дарія АНДРЮНІНА
rights: Авторське право (c) 2025 Вісник: Міжнародні відносини
date: 2025-05-26
publication date: 2025-05-26
starting page: 85
ending page: 89
doi: 10.17721/1728-2292.2025/1-60/85-89